![](http://i.id24.bg/img/loader.gif)
ЗАРЕЖДАНЕ...
Експерт каза какво да направи всеки, който иска заплатата да му е по-висока | ||||||
| ||||||
По думите му минималната работна заплата в България е най-ниската в целия Европейска съюз и реално с нея българинът може да си купи най-малко стоки и услуги, давайки за пример, че с минимална заплата в България може да се закупи 8 пъти малката потребителска кошница, а в Германия с тяхната минимална заплата може да се закупи около 33 пъти тази малка потребителска кошница. Това според него означава, че разликата в цените не може да обясни разликата в доходите и в минималните и средните равнища на доходите, а разликата в производителността на труда също не може да обясни разликата в заплатите, тъй като ако германеца произвежда два пъти повече от българина, то той получава 4-5 пъти повече от българина. "Има определени дисбаланси, които ръстът на минималната заплата затваря през последната една-две години откакто се направи този механизъм. Той трябва да съответства на заплатата за издръжка и на много други индикатори, които се записани в Директивата за адекватни минимални заплати, но за момента това е, което имаме,“ посочи той и добави, че от 1 януари съгласна формулата минималната работна заплата трябва да е около 1 080 лева, което ще бъде между 15 и 17% ръст. Според икономиста емпирични сведения доказват, че когато минималната работна заплата нараства, неравенствата и безработицата намаляват, заетостта се увеличава, т.е. има икономически и социални ползи от това увеличаване. Българската икономика се приближава към средноевропейските стойности в много макроикономически показатели, като БВП, като ниво на заплащане. Има и позитивен ръст на заплатите през последните две-три години, но за съжаление високата инфлация не ни позволи да догонваме толкова, колкото ни се иска, обясни той: "Ако искаме да се доближим до средноевропейските стойности, трябва да регистрираме реален икономически растеж от поне 3,5-4% всяка година.“ Любослав Костов подчерта, че за момента сме доста далече от еврозоната и не изпълняваме критериите не само заради инфлационния критерий и политиката на еврозоната, но има и чисто неформални критерии, като доходи, като равнище на покупателна способност, които не са част от Маастрихтските критерии, но когато Комисията решава дали една страна да влезе в еврозоната или не, ги гледат тези неща. "Няма държава, която да е че станала част от т.нар. "Клуб на богатите“ в еврозоната с по-малко от 500 евро минимална заплата. Това е най-малкото, което можем да направим. И аз се надявам това нещо да се случи с по-силен и по-организиран труд. Според мен ключът към това нещо е членство в профсъюзи и сключване на колективни трудови договори, каквато препоръка има и Европейската комисия. Ако искате вашата заплата да е поне 12% по-висока - да направят синдикат, да сключат колективен договор със своя работодател. ЕК насърчава това, директивата изисква 80% покритие и държавата трябва да изготви план следващите години как ще достигне 80%, разбира се, заедно с нас, като представители на работниците и служителите, но бъдещето е това. Ако капиталът е организиран и силен, трудът също трябва да бъде силен и колективен, за да може да може антагонизма между труда и капитала да се балансира взаимо", обясни Костов. Относно липсата на 200 000 работници в България и внасянето им от трети страни главният икономист на КНСБ смята, че е много по-добре първо да се обърнем към българската диаспора от съседните нам страни, като Украйна, Беларус и т.н., и чак след това да се внасят работници от Индия и Пакистан. "Трябва да се грижим първо за българския работник, да му даваме конкурентни и адекватни заплати, съответстващи на издръжката на живота, на инфлационните процеси, на конвергенцията към другите страни и народи, към които се стремим, и едва тогава когато сме осигурили тези условия на труд, дали сме необходимото заплащане и въпреки това не ни стигат хората, тогава да се обърнем към граждани от трети държави,“ категоричен е главният икономист на КНСБ Любослав Костов. |
За контакти:
тел.: 0886 59 82 67
novini@plovdiv24.bg
гр. Пловдив, ул."Александър I" 32,
Бизнес Център Plovdiv24.bg