![](https://i.id24.bg/img/spacer.gif) © |
![](https://agri.bg/media/2024/03/22/980786/1280x720.jpg)
Новите кандидат-членки на Европейския съюз (ЕС) могат да обърнат с главата надолу ситуацията в Съюза към момента, повлиявайки основно на пазарите на земеделска продукция. И това е един от основните страхове и на родните, и на европейските фермери. С най-голяма сила това твърдение важи за Украйна, чието присъединяване като пълноправен член на ЕС в края на новия програмен период е вече почти потвърден факт.
Какъв ще бъде ефектът от включването на един от най-големите производители на земеделска продукция в общия пазар все още не е ясно претеглено, факт е обаче, че това ще промени много ситуацията по отношение на Общата селскостопанска политика (ОСП).
Ако се запази сегашната система на подпомагане и структура на ОСП, Украйна има потенциал да разруши ОСП на ЕС и европейското земеделие. От друга гледна точка това присъединяване ще подсили продоволствената сигурност на ЕС и би било в помощ за постигане на продоволствена автономност на Съюза, стана ясно от изказване на евродепутатът Атидже Алиева-Вели през седмицата. Тя посочи, че има 3 варианта за бъдещето на ОСП.
ОСП след 2027 г. Трите варианта на ОСП след 2027 г. засега са само предложения.
Първият вариант е свързан със запазване на сегашното положение – около 20% от бюджета на ОСП да отива към Украйна, когато се присъедини към ЕС. Това означава намаление на директните плащания за европейските земеделци между 20 и 30%.
Вторият вариант предвижда нова структура на ОСП със създаване на нов стълб: първи стълб – директни плащания, втори стълб – инвестиционни мерки, покриване на застрахователните рискове, инструменти за реакция при кризи, и трети стълб – цялата зелена архитектура с екосхемите. Съотношението на финансиране, което се коментира между тези три стълба, е 30% за първи стълб, 20% за втори, 50% за трети.
Третият вариант е прекратяване на ОСП, което не означава непременно прекратяване на подпомагането за земеделците, а по-скоро ОСП да стане част от националните енергийни и климатични планове, като в тях се създаде нов стълб – хранителна/продоволствена сигурност, към който да бъдат насочени средствата по линия на ОСП.
"Това са само разговори, не са предложения. Важното е ние в България да знаем какво искаме да правим с нашето земеделие", каза Алиева-Вели. Облекчаване на административната тежест ЕК предложи пакет от мерки за опростяване на административната тежест по ОСП. Пакетът включва два типа мерки. Едните са насочени за дерогация по стандартите за добро земеделско и екологично състояние (ДЗЕС) 6, 7 и 8. Другият тип мерки са насочени към контрола на малките земеделци и предложението е земеделци, които обработват под 10 ха земя, да бъдат изключени от обхвата на контрола, така че да не бъдат затруднявани с всички административни документи и процедури, които трябва да спазват. Предвижда се тези промени да бъдат гласувани до края на мандата на ЕК, който приключва през април 2024 г.
Идеята е да бъдат заложени реалистични цели, които могат да бъдат постигнати от земеделската общност.
През 2024 г. трябва да приключи и стратегическият диалог на ЕК със земеделците и за всички от сектора е много важно да се включат в първото проучване на ЕК във връзка с облекчаване на административната тежест. За това настоя и заместник-министърът на земеделието и храните Таня Георгиева. До 8 април 2024 г. е достъпна онлайн анкетата на ЕК относно тежестта на процедурите и правилата, свързани с финансовата подкрепа на ОСП.
Анкетата може да откриете на следния линк.
Многогодишната финансова рамка През 2025 г. се очаква ЕК да предложи многогодишната финансова рамка на ЕС за след 2027 г. През 2026 г. ЕК трябва да предложи законодателството за след 2027 г., каза още Атидже Алиева-Вели. По думите й за тези 2 години в България трябва да решим какво да правим – да развиваме земеделие, енергетика или друг сектор.
"Нямаме дефиниран национален интерес, който да защитаваме", обясни Алиева-Вели.
"Ще продължа да настоявам за промени в ОСП, така че да бъдат взети предвид актуалните обстоятелства и в България, за да може българското земеделие да стане на нивото на европейското", заяви Атидже Алиева-Вели. В тази посока е изготвен и екшън план и предложенията са изпратени до ЕК. Сред тях е да се увеличи таванът по "де минимис", да се увеличи кризисният резерв, да се изравнят директните плащания.
Как курс на развитие на земеделието ще бъдат избрани и на национално, и на европейско ниво, тепърва предстои да видим.
Информационната кампания "ОСП работи за нас: По-зелени и умни!" се осъществява от Агригейт Медия и е съфинансирана от ЕС.
Следете темата и на cap4us.agri.bg
![](https://agri.bg/media/2024/03/22/980787/1280x720.jpg)
|